Guy Stewart Callendar | |
---|---|
Narození | únor 1898 Montréal, Kanada |
Úmrtí | říjen 1964 |
Obor | fyzika |
Známý díky | Callendarův efekt |
Rodiče | Hugh Longbourne Callendar |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Guy Stewart Callendar (únor 1898 – říjen 1964) byl anglický inženýr a vynálezce zabývající se plyny. Jeho hlavní přínos vědě byl rozvoj teorie, která propojuje rostoucí koncentrace oxidu uhličitého v atmosféře s nárůstem globální teploty. Tato teorie, kterou již dříve vytvořil Svante Arrhenius[1], byla nazvaná Callendarův efekt. Callendar se domníval, že toto oteplení by bylo přínosné, neboť oddálí "návrat smrtících ledovců".[2]
Callendar rozšířil práce několika vědců 19. století, včetně Arrheniuse a Nilse Gustafa Ekholma. Callendar mezi lety 1938 a 1964 publikoval 10 hlavních vědeckých článků a 25 kratších o globálním oteplování, infračerveném záření a antropogenním oxidu uhličitém. Jiní, jako např. kanadský fyzik Gilbert Plass, navázali na Callendaryho práce v 50. a 60. letech 20. století.
V roce 1938 Callendar sestavil měření teplot od 19. století, které koreluje se starším měřením koncentrací atmosférického CO2.[1] Došel k závěru, že v průběhu posledních padesáti letech došlo ke zvýšení globální teploty půdy a navrhl, že tento nárůst by mohl být vysvětlen jako následek zvýšení koncentrací oxidu uhličitého.[3] Tyto odhady, jak bylo později prokázáno, byly pozoruhodně přesné,[4] zejména proto, že byly provedeny bez pomoci počítače. [5] Callendar odhadl hodnotu citlivosti klimatu na 2 °C[6], které je na spodní hranici rozsahu dle Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC).
Callendar byl synem anglického fyzika Hugha Longbourne Callendara, který studoval termodynamiku.